Lukko | |||
Harburgin linna | |||
---|---|---|---|
Saksan kieli Burg Harburg | |||
Näkymä linnalle | |||
48°47′06″ s. sh. 10°41′13″ itäistä pituutta e. | |||
Maa | Saksa | ||
Sijainti |
Baijeri , Harburg |
||
Arkkitehtoninen tyyli | Barokkiarkkitehtuuri , renessanssiarkkitehtuuri , goottilainen ja romaaninen arkkitehtuuri | ||
Perustamispäivämäärä | 11. vuosisadalla | ||
Tila | Kunnallinen omaisuus, museo | ||
Materiaali | kivi, tiili | ||
Osavaltio | Kunnostettu | ||
Verkkosivusto | stadt-harburg-schwaben.de | ||
|
|||
Mediatiedostot Wikimedia Commonsissa |
Harburg ( saksa: Burg Harburg ) - valtava linnoitus Harburgin kaupungin yläpuolella Švaabissa , sisältää koko keskiaikaisen kompleksin erilaisia linnoituksia, rakennuksia ja rakenteita. Perustettu XI-XII-luvuilla. Suurin osa rakennuksista on pysynyt muuttumattomina 1700-luvulta lähtien. Linna sijaitsee 480 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Aivan kuten Wallersteinin , Hohenaltheim ja Baldernin linnat , tämä linnoitus kuului Oettingenin [1] ruhtinastalolle vuosisatoja .
Ensimmäisenä kirjallisena maininnana Harburgista voidaan pitää Kuno de Horburkin mainintaa Berchtesgadenin benediktiiniprovostin perustamista koskevissa asiakirjoissa noin vuonna 1100. Kuno von Horburg (Harburk) oli Sulzbachin Berengar I: n velipuoli, Berchtesgadenin maakuntaneuvoston perustaja ja ilmeisesti Harburgin omistaja 1000-luvun lopulla. Ensimmäinen maininta itse linnasta on vuodelta 1150 [1] . Tuolloin 13-vuotias Staufen -suvun Heinrich Berengar , kuningas Konrad III :n ja Gertrudin Sulzbachin poika ja yhteishallitsija , lähetti kirjeen Konstantinopoliin tätilleen, Bysantin keisarinnalle Berthalle Sulzbachista ja hänen aviomiehelleen Manuel I Comnenukselle . . Tässä kirjeessä mainitaan Flochbergin taistelu. Mikä on tärkeää - nuori mies sanoo samalla, että hän oli tuolloin Harburgin linnassa.
Vuonna 1299 linnan perusti kuningas Albrecht I Habsburgien talosta Oettingenin kreiveille. Kun tämän suvun päälinja katkesi, linna siirtyi Oettingen-Wallersteinin talolle vuonna 1731 . Vuodesta 2000 linna on ollut Oettingen-Wallersteinin ruhtinaiden hyväntekeväisyyskulttuurisäätiön omistuksessa.
Vuoteen 1530 asti täällä asui kuuluisa saksalainen humanisti ja renessanssikirjailija Hieronymus Wolff .
Vuodesta 2000 lähtien linna on ollut voittoa tavoittelemattoman Fürst zu Oettingen-Wallerstein Kulturstiftung -säätiön omistuksessa .
Linnan linnoitusta ympäröi kehämuuri, jossa on kuusi tornia. Tämä sisältää myös bergfriedin . Hieman alempana rinteessä matkalla linnoitukseen oli linnoituksia ulkorakennuksilla ja tallilla.
SeinätPääseinä, jossa oli taistelukäytäviä, rakennettiin 1400-luvulla ja siinä oli muun muassa katto. Muurin korkein ja vahvin kohta on mäen lempeää, eli haavoittuvinta osaa kohti. Sen paksuus on alaosassa kolme metriä. Seiniin tehtiin porsaanreikiä piirittäjien ampumista varten . Lisäksi varustettiin erityiset vesikourut, joilla kiehuvaa vettä tai kiehuvaa hartsia ja öljyä voitiin kaataa vihollisen päälle.
KellaritPäätornin alla oli maanalaisia huoneita (monet kallioon koverrettuja) eri tarkoituksiin. Aluksi ympäröivät talonpojat piiloutuivat tänne vihollisen hyökkäysten aikana. Myöhemmin jatkuvasti alhaisen lämpötilan vuoksi niitä käytettiin tarvikkeiden varastoina. Samaan aikaan osa tiloista oli vankityrmä.
Linnan sisällä oli palatsi, kasarmi, kaivo, linnakirkko ja kappeli.
RuhtinasasuntoAjan myötä omistajille rakennettiin ylellinen palatsi. 1500-luvulla täällä asui kreiviperhe. Myöhemmin rakennusta käytettiin metsästämään tulleiden aatelisten asuinpaikkana. 1800-luvun alussa asuinpaikka hylättiin ja sitä alettiin käyttää viljamakasiinina.
Kerran täällä erillisessä lisärakennuksessa oli ainutlaatuinen kirjasto ja taidekokoelma. Mutta vuonna 1980 Oettingen-Wallerstein-dynastian jälkeläiset myivät kaiken Baijerin viranomaisille 40 miljoonalla Saksan markalla . Kirjat ovat nyt Augsburgin yliopiston keskuskirjastossa .
NoLinnassa oli ainutlaatuinen kaivo, jonka syvyys oli aikoinaan 129 metriä. Totta, yhden ämpärillisen vettä saaminen kesti kolmekymmentä minuuttia. Nykyään kaivon syvyys on vain 48 metriä. Kauan uskottiin, että linnasta kaivon läpi johti erityinen salainen maanalainen tunneli. Mutta tämä väite on edelleen todistamaton.
ApurakennuksetVuonna 1562 rakennettiin ristikkorakenteinen talo Vogtille (linnanhoitaja). Nykyään täällä on hotelli. Lähistöllä on rakennuksia, jotka olivat aiemmin aitta, talli, arsenaali ja leipomo. Nyt siellä on linnan kauppoja ja kodinhoitohuoneita.
Pyhän Mikaelin linnakirkkoNykyään barokkityylinen yksilaivoinen linnakirkko on Harburgin vanhin kirkko. Se rakennettiin 1700-luvulla entisen romaanisen kappelin jälleenrakennuksen jälkeen. Sukuhaudoineen kryptan sisäänkäynnin edessä on ainutlaatuisia patsaita: yksi niistä kuvaa kreivi Gottfriedia, toinen kreivi Ludwig XVI. Suoraan sisäänkäyntiä vartioi kaksi soturipatsasta. Kirkossa on myös myöhäisgoottilaisia Madonnan ja arkkienkeli Mikaelin veistoksia.
KasarmiYksi rakennuksista palveli varuskuntaa asunnona. Myöhemmin nämä tilat rakennettiin uudelleen edustavaan tarkoitukseen. Vuosina 1717-1721 sitä täydensi prinssi Ernst Albrecht, joka järjesti tänne tilavan vastaanottosalin. Katto oli koristeltu maalauksilla kreikkalaisen mytologian teemoista.
Tällä hetkellä linnassa toimii museo, hotelli ja ravintola. Osa tiloista on vuokrattavissa.
Kesäisin täällä järjestetään festivaaleja, näyttelyitä ja konsertteja.
Yleisnäkymä linnasta
Entinen ruhtinaan asuinpaikka
Näkymä linnasta ylhäältä
Sisäänkäynti linnaan
Linnan piha
![]() | |
---|---|
Bibliografisissa luetteloissa |
|